### 4.8. Markeringsredigering

Kommandoen Markeringsredigering viser dialogvinduet “Markeringsredigering”. Dette dialogvindue viser den aktive markering i det aktuelle billede og giver dig nem adgang til de markeringsrelaterede kommandoer. Det er egentlig ikke beregnet til at redigere markeringer direkte, men hvis du arbejder på en markering, er det praktisk at have markeringskommandoerne samlet, da det er nemmere at klikke på en knap end at søge efter kommandoer i kommandotræet på menulinjen. “Markeringsredigering” tilbyder også nogle avancerede muligheder for kommandoen “Markering til kurve”.

#### 4.8.1. Aktivering af kommandoen

Du kan tilgå denne kommando i hovedmenuen via Markering → Markeringsredigering.

#### 4.8.2. Beskrivelse af dialogvinduet “Markeringsredigering”

Figur 16.19. Dialogvinduet “Markeringsredigering”

Knapperne

  Dialogvinduet “Markeringsredigering” har flere knapper, som giver nem adgang til markeringskommandoer:

  - Knappen Markér alt.

  - Knappen Markér intet.

  - Knappen Invertér markeringen.

  - Knappen Gem som kanal.

  - Knappen Til kurve. Hvis du holder Skift nede, mens du klikker på denne knap, vises dialogen Avancerede indstillinger. Se næste afsnit for detaljer om disse indstillinger.

  - Knappen Optegn markering.

Visningsvinduet

  I visningsvinduet er markerede områder af billedet hvide, ikkemarkerede områder er sorte, og delvist markerede områder er i gråtoner. At klikke i dette vindue fungerer som Markering efter farve. Se eksemplet nedenfor.

Figur 16.20. Eksempel på klik i visningsvinduet for “Markeringsredigering”

Markeringsredigeringsvinduet efter der er klikket.

Billede med den resulterende markering anvendt.

#### 4.8.3. Dialogen “Avancerede indstillinger for markering til kurve”

Figur 16.21. Dialogvinduet “Avancerede indstillinger”

Dialogen “Avancerede indstillinger for markering til kurve”, som du får ved at klikke på knappen Markering til kurve, mens Skift holdes nede, indeholder en række indstillinger, hvoraf de fleste kan indstilles med enten en skyder eller en tekstboks. Der er også et afkrydsningsfelt. Disse indstillinger bruges mest af avancerede brugere. De er følgende:

- Justeringstærskel: Hvis to endepunkter er tættere på hinanden end denne værdi, bliver de gjort ens.

- Tærskel for hjørnebestemmelse: Hvis vinklen defineret af et punkt og punkterne før og efter er mindre end dette, er det et hjørne, selvom det er inden for Hjørneomgivelser pixels af et punkt med en mindre vinkel.

- Hjørneomgivelser: Antal punkter der skal tages i betragtning til afgørelse af, om et punkt er et hjørne eller ej.

- Hjørnetærskel: Hvis et punkt og punkterne før og efter definerer en vinkel, der er mindre end denne, er det et hjørne.

- Fejltærskel: Den afvigelse, hvor en tilpasset spline[6] er uacceptabel. Hvis en pixel er længere væk end dette fra den tilpassede kurve, prøver algoritmen igen.

- Alternative omgivelser til filtrering: Et andet sæt af tilstødende punkter der skal tages i betragtning ved filtrering.

- Filter-ε: Hvis vinklerne mellem vektorerne produceret af Omgivelser til filtrering og Sekundære omgivelser til filtrering er mere forskellige end dette, skal du bruge den fra Sekundære omgivelser til filtrering.

- Antal gentagelser for filtrering: Antallet af gange de oprindelige datapunkter skal udjævnes. Hvis man øger dette tal dramatisk, til 50 eller deromkring, kan det give langt bedre resultater. Men hvis der ikke findes nogen punkter, som “burde” være hjørner, går kurven amok omkring det punkt.

- Filtreringsprocent: Det nye punkt dannes som det gamle plus denne procentværdi gange nabopunkterne.

- Sekundære omgivelser til filtrering: Antal tilstødende punkter som skal tages i betragtning, hvis Omgivelser til filtrering definerer en ret linje.

- Omgivelser til filtrering: Antal tilstødende punkter som skal tages i betragtning ved filtrering.

- Bevar knæ: Dette afkrydsningsfelt styrer, hvorvidt “knæpunkter” skal bevares eller ej, efter omridset er fundet.

- Tærskel for tilbageførsel af linje: Hvis en spline er tættere på en ret linje end denne værdi, forbliver det en ret linje, også selvom det ellers ville blive ændret tilbage til en kurve. Vægtes med kvadratet af kurvens længde for at gøre det mere sandsynligt, at korte kurver tilbageføres.

- Linjetærskel: Hvor mange pixels (gennemsnitligt) en spline kan afvige fra linjen bestemt ved dens endepunkter, før den ændres til en ret linje.

- Forbedring ved omparametrisering: Hvis omparametrisering ikke forbedrer fittet med så mange procent, så lader algoritmen være.

- Tærskel for omparametrisering: Ved fejl større end dette er det nytteløst at omparametrisere. Dette sker for eksempel, når algoritmen prøver at fitte omridset af ydersiden “O” med en enkelt spline. Det indledende fit er ikke godt nok til, at Newton–Raphson-iteration kan forbedre det. Det kan være, det ville være bedre at opdage tilfældene, hvor algoritmen ikke fandt nogen hjørner.

- Søgning efter underinddeling:: Procentdel af kurvens afstand til det værste punkt for at lede efter et bedre sted at underinddele.

- Omgivelser til underinddeling: Antal punkter der skal tages i betragtning, når det skal besluttes, om et givent punkt er et bedre sted at underinddele.

- Tærskel for underinddeling: Hvor mange pixels et punkt kan afvige fra en ret linje og stadig blive betragtet som et bedre sted at underinddele.

- Omgivelser til tangent: Antal punkter på hver side af et punkt, som bruges til at tilnærme tangenten i punktet.

[6] “Spline” er en matematisk betegnelse for en funktion, der definerer en kurve ved hjælp af en række kontrolpunkter som f.eks. en Bézier-kurve.

Se Wikipedia eller Lex for flere oplysninger.

4.7. Markering fra kurver |  | 4.9. Udtynd

Report a bug in GIMP Rapportér en fejl i fejlsporing